НАЦІОНАЛЬНА КОМІСІЯ З ЦІННИХ ПАПЕРІВ
ТА ФОНДОВОГО РИНКУ

РІШЕННЯ

___.___.2020                                    м. Київ				         № _____

Про затвердження Положення про здійснення фінансового моніторингу суб’єктами первинного фінансового моніторингу, державне регулювання та нагляд за діяльністю яких здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку	

Відповідно до пункту 13 статті 8 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» та на виконання вимог Закону України від 06 грудня 2019 року № 361 - IX «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» та Закону України від 12 вересня 2019 року № 79 - IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення функцій із державного регулювання ринків фінансових послуг»
Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку
В И Р І Ш И Л А:
1. Затвердити Положення про здійснення фінансового моніторингу суб’єктами первинного фінансового моніторингу, державне регулювання та нагляд за діяльністю яких здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, що додається.
2. Визнати таким, що втратило чинність, рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 17 березня 2016 року № 309 «Про затвердження Положення про здійснення фінансового моніторингу професійними учасниками ринку цінних паперів», зареєстроване в Міністерстві юстиції України 13 квітня 2016 року за № 551/28681 (із змінами).
3. Департаменту проведення інспекцій професійної діяльності (О. Мисюра) забезпечити:
подання цього рішення на здійснення експертизи на відповідність Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод до Секретаріату Урядового уповноваженого у справах Європейського суду з прав людини Міністерства юстиції України;
подання цього рішення на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України;
оприлюднення цього рішення на офіційному веб-сайті Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі – НКЦПФР).
4. Це рішення набирає чинності з дня його офіційного опублікування.
5. Суб’єктам первинного фінансового моніторингу, державне регулювання та нагляд за діяльністю яких здійснює НКЦПФР, привести внутрішні документи у відповідність до Положення про здійснення фінансового моніторингу суб’єктами первинного фінансового моніторингу, державне регулювання та нагляд за діяльністю яких здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, затвердженого цим рішенням, протягом двох місяців після набрання ним чинності.

6. Контроль за виконанням цього рішення покласти на члена НКЦПФР І. Назарчука.

Голова Комісії                                                                   Т. Хромаєв

Протокол засідання Комісії
від «___»  ____________ 2020 року №____

ЗАТВЕРДЖЕНО
Рішенням Національної комісії з 
цінних паперів та фондового ринку
____.____.2020 № _______

Положення
про здійснення фінансового моніторингу суб’єктами первинного фінансового моніторингу, державне регулювання та нагляд за діяльністю яких здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку

I. Загальні положення

1. Цим Положенням встановлюються загальні вимоги Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі – НКЦПФР) щодо організації та проведення первинного фінансового моніторингу товарними та іншими біржами, що проводять фінансові операції з товарами; установами накопичувального пенсійного забезпечення; управителями фондів фінансування будівництва/фондів операцій з нерухомістю; професійними учасниками фондового ринку (крім банків), включаючи Центральний депозитарій цінних паперів (далі - суб'єкти первинного фінансового моніторингу).
Дія цього Положення поширюється на суб'єктів первинного фінансового моніторингу та їх відокремлені підрозділи.
Дія цього Положення не поширюється на банки / філії іноземних банків, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів (фондового ринку).

2. Компанія з управління активами здійснює первинний фінансовий моніторинг у відношенні недержавних пенсійних фондів та корпоративних фондів, які є її клієнтами.

3. У недержавних пенсійних фондах організація та проведення первинного фінансового моніторингу щодо діяльності з адміністрування здійснюється адміністратором недержавного пенсійного фонду, з яким укладено договір на адміністрування недержавного пенсійного фонду.

4. Терміни, що вживаються у цьому Положенні, застосовуються у значеннях, визначених Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (далі - Закон), постановою Правління Національного банку України від 17 березня 2020 року        № 32 «Про затвердження Положення про Систему Bank ID Національного банку України» (далі – Постанова).

5. Цим Положенням встановлюються загальні вимоги щодо:
1) призначення працівника, відповідального за проведення фінансового моніторингу;
2) правил фінансового моніторингу та програм його проведення;;
3) підготовки персоналу (працівників) суб'єкта первинного фінансового моніторингу щодо виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу;
4) здійснення належної перевірки клієнтів (представників клієнтів);
5) особливостей та надійних джерел для здійснення належної перевірки;
6) забезпечення виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу;
7) управління ризиками;
8) порядку замороження активів, що пов’язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням;
9) порядку зупинення та поновлення здійснення фінансових операцій суб'єктами первинного фінансового моніторингу;
10) проведення внутрішніх перевірок діяльності суб'єкта первинного фінансового моніторингу на предмет дотримання законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення;
11) порядку подання на запит НКЦПФР інформації та / або документів (висновків, рішень тощо), копій документів або витягів з документів;
12) процедури застосування відповідних запобіжних заходів щодо держав (юрисдикцій), що не виконують або неналежним чином виконують рекомендації міжнародних, міжурядових організацій, задіяних у сфері боротьби з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення;
13) віддаленого встановлення ділових відносин;
14) особливостей здійснення належної перевірки третіми особами.

ІI. Призначення працівника, відповідального за проведення фінансового моніторингу

1. З метою забезпечення належного здійснення первинного фінансового моніторингу суб'єкти первинного фінансового моніторингу призначають працівника, відповідального за проведення фінансового моніторингу (далі - відповідальний працівник).

2. Відповідальний працівник очолює та координує внутрішню систему запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення суб'єкта первинного фінансового моніторингу.

3. Відповідальний працівник призначається на посаду на рівні керівництва суб'єкта первинного фінансового моніторингу, повинен працювати в цьому суб'єкті первинного фінансового моніторингу за основним місцем роботи, мати бездоганну ділову репутацію та відповідати таким кваліфікаційним вимогам:
1) вільно володіти державною мовою;
2) знати законодавство України та міжнародні стандарти у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та володіти навичками щодо застосовування їх в практичній діяльності;
3) мати вищу освіту та досвід роботи не менше одного року у відповідній сфері діяльності суб'єкта первинного фінансового моніторингу, або досвід роботи на керівній посаді в суб'єкті первинного фінансового моніторингу не менше одного року, або не менше одного року досвіду роботи у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення;
4) мати сертифікат НКЦПФР на право здійснення дій, пов’язаних з безпосереднім провадженням професійної діяльності на фондовому ринку, який відповідає ліцензії (або одній із ліцензій) на провадження професійної діяльності на фондовому ринку (ринку цінних паперів), що має суб'єкт первинного фінансового моніторингу.

4. Особа вважається такою, що має бездоганну ділову репутацію, якщо за останні три роки вона:
1) не має судимості, яка не погашена або не знята в установленому законодавством порядку за вчинення злочину;
2) особа не була притягнута до адміністративної відповідальності за повторне порушення законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення;
3) особа з'являлась на складання протоколу про адміністративне правопорушення у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення (у разі його складання та відсутності об'єктивних підстав для такої неявки).

5. Відповідальний працівник призначається до дня здійснення першої фінансової операції у порядку, встановленому установчими та/або внутрішніми документами суб'єкта первинного фінансового моніторингу, та відповідно до законодавства.

6. Не пізніше наступного робочого дня після звільнення відповідального працівника або припинення обов'язків відповідального працівника суб'єкт первинного фінансового моніторингу призначає іншого відповідального працівника.
Допускається виконання обов'язків відповідального працівника в разі його звільнення особою, що тимчасово виконує його обов'язки, на строк перевірки ділової репутації кандидата на посаду відповідального працівника, який не повинен перевищувати трьох місяців.

7. Призначення відповідального працівника здійснюється в разі наявності документів, які підтверджують бездоганну ділову репутацію кандидата та перевірки його кваліфікаційним вимогам на підставі наданих оригіналів документів: паспорта, трудової книжки, документів про освіту та/або підвищення кваліфікації, сертифіката на право здійснення професійної діяльності на фондовому ринку.
Оригінали документів, які підтверджують бездоганну ділову репутацію кандидата на посаду відповідального працівника, або їх копії повинні зберігатись у суб'єкта первинного фінансового моніторингу.
У разі призначення відповідальним працівником керівника суб'єкта первинного фінансового моніторингу перевірка його кваліфікаційним вимогам та наявності документів, що підтверджують його бездоганну ділову репутацію здійснюється відповідним органом управління суб'єкта первинного фінансового моніторингу, засновниками, або працівником(ами) підрозділу внутрішнього аудиту, або окремою посадовою особою, що проводить внутрішній аудит (контроль) в суб'єкті первинного фінансового моніторингу.
Підтвердження можливості призначення кандидата на посаду відповідального працівника за результатами перевірки оформлюється письмовим висновком, який містить відомості щодо наявності бездоганної ділової репутації кандидата на посаду відповідального працівника, перелік та реквізити документів, на підставі яких проведено перевірку відповідності кваліфікаційним вимогам, та підписується або керівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу, або особами, які проводили перевірку кваліфікаційних вимог, або затверджується відповідним органом управління суб'єкта первинного фінансового моніторингу.

8. Відповідальний працівник повинен пройти навчання не пізніше трьох місяців з дня його призначення на посаду та підвищувати свою кваліфікацію шляхом проходження навчання не рідше одного разу на три роки згідно з вимогами Порядку організації та координації роботи з перепідготовки і підвищення кваліфікації спеціалістів з питань фінансового моніторингу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 610.

9. З урахуванням особливостей організаційної структури суб'єкта первинного фінансового моніторингу може бути створено окремий структурний підрозділ з питань проведення фінансового моніторингу. Зазначений підрозділ функціонує відповідно до положення про цей структурний підрозділ. У цьому випадку керівником підрозділу є відповідальний працівник.

10. У разі недоцільності введення окремої посади або визначення працівника, на якого покладаються обов'язки відповідального працівника, відповідальним за проведення фінансового моніторингу може призначатися керівник суб'єкта первинного фінансового моніторингу.

11. Протягом трьох робочих днів з дати призначення відповідального працівника, але не пізніше дня проведення першої фінансової операції, суб'єкт первинного фінансового моніторингу подає Державній службі фінансового моніторингу України (далі - Держфінмоніторинг) інформацію, необхідну для взяття його на облік, та повинен протягом трьох робочих днів подавати зміни до поданої при постановці на облік інформації у разі їх виникнення.
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу подає Держфінмоніторингу інформацію для взяття на облік у порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 05 серпня 2015 року № 552 «Деякі питання організації фінансового моніторингу».
Примірники (копії) відповідних форм, документи, які підтверджують факт їх відправлення та повідомлення про результати їх обробки, зберігаються суб'єктом первинного фінансового моніторингу протягом п'яти років.

12. На час відсутності (відпустки, відрядження, хвороби) відповідального працівника або неможливості виконання покладених на нього обов'язків призначається особа, що тимчасово виконує його обов'язки. Строк виконання обов'язків не може перевищувати чотирьох місяців безперервно. На вказану особу поширюються права та обов'язки, установлені для відповідального працівника. Після спливу цього строку суб'єкт первинного фінансового моніторингу призначає відповідального працівника.
Особа, що тимчасово виконує обов'язки відповідального працівника, може бути призначена одночасно з відповідальним працівником.
Особа, що тимчасово виконує обов'язки відповідального працівника, може не проходити професійну підготовку у сфері фінансового моніторингу.

13. Особа, що тимчасово виконує обов'язки відповідального працівника, повинна відповідати таким вимогам:
1) мати бездоганну ділову репутацію;
2) мати сертифікат НКЦПФР на право здійснення дій, пов’язаних з безпосереднім провадженням професійної діяльності на фондовому ринку, який відповідає ліцензії (або одній із ліцензій) на провадження професійної діяльності на фондовому ринку (ринку цінних паперів), що має суб'єкт первинного фінансового моніторингу;
3) пройти підготовку щодо виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу, за програмою навчання, затвердженою в суб'єкті первинного фінансового моніторингу;
4) працювати в цьому суб'єкті первинного фінансового моніторингу за основним місцем роботи.
Перевірка відповідності особи, що тимчасово виконує обов'язки відповідального працівника, вимогам, установленим цим Положенням, здійснюється керівником або особою, яка виконує його обов'язки, до її призначення на підставі оригіналів документів: паспорта, трудової книжки, документів про освіту та/або підвищення кваліфікації, сертифіката на право здійснення професійної діяльності на ринку цінних паперів, довідки про відсутність судимості, отриманої в органах внутрішніх справ не пізніше трьох місяців до здійснення перевірки відповідності особи, що виконує обов'язки відповідального працівника.
Такі документи або їх копії повинні зберігатись у суб'єкта первинного фінансового моніторингу.
У разі призначення керівника особою, що тимчасово виконує обов'язки відповідального працівника, перевірка його відповідності вимогам, установленим цим Положенням, здійснюється відповідним органом управління суб'єкта первинного фінансового моніторингу, засновниками, або працівником(ами) підрозділу внутрішнього аудиту (контролю), або окремою посадовою особою, що проводить внутрішній аудит (контроль) в суб'єкті первинного фінансового моніторингу.

14. У разі наявності у суб'єкта первинного фінансового моніторингу відокремлених підрозділів за поданням керівника відокремленого підрозділу або особи, яка виконує його обов'язки, за погодженням з відповідальним працівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу керівник суб'єкта первинного фінансового моніторингу або особа, яка виконує його обов'язки, призначає відповідального працівника у відокремленому підрозділі.
Відповідальний працівник у відокремленому підрозділі підзвітний тільки керівнику суб'єкта первинного фінансового моніторингу.
У разі недоцільності введення окремої посади або визначення працівника, на якого покладаються обов'язки відповідального працівника, відповідальним за проведення фінансового моніторингу у відокремленому підрозділі може призначатися керівник відокремленого підрозділу.
Одна й та сама особа не може бути одночасно призначена відповідальним працівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу і відокремленого підрозділу, а також одночасно у декількох відокремлених підрозділах.

15. Відповідальний працівник здійснює свої повноваження на підставі посадової інструкції, яка затверджується керівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу або особою, яка виконує його обов'язки. Відповідальний працівник засвідчує підписом факт ознайомлення з посадовою інструкцією.
Посадова інструкція відповідального працівника повинна містити повноваження (права), функції та завдання, передбачені законодавством, правилами фінансового моніторингу (далі - Правила), іншими внутрішніми документами суб'єкта первинного фінансового моніторингу.

16. Відповідальний працівник є незалежним у своїй діяльності, підзвітним тільки керівнику суб'єкта первинного фінансового моніторингу.

17. Відповідальний працівник не рідше одного разу на місяць складає та підписує письмові звіти довільної форми про виявлені фінансові операції, що підлягають фінансовому моніторингу, та заходи, які були вжиті для реалізації законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.
Звіт, зокрема, містить інформацію щодо:
фінансових операцій, що підлягали фінансовому моніторингу за звітний період; 
замороження активів, що пов’язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням;
зупинених фінансових операцій;
відмов від встановлення (підтримання) ділових відносин та щодо фінансових операцій, у проведенні яких суб'єктом первинного фінансового моніторингу було відмовлено;
про розбіжності між відомостями про кінцевих бенефіціарних власників клієнта, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, та інформацією про кінцевих бенефіціарних власників, отриманою суб’єктом первинного фінансового моніторингу в результаті здійснення належної перевірки клієнта;
вжитих заходів стосовно розроблення та поновлення Правил та програми проведення фінансового моніторингу (далі - Програма);
результатів проведених відповідальним працівником внутрішніх перевірок діяльності підрозділів або працівників;
підготовки персоналу щодо виконання вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення шляхом проведення освітньої та практичної роботи.
У разі якщо відповідальним працівником не є керівник, звіт після його складання направляється керівнику суб'єкта первинного фінансового моніторингу або особі, яка виконує його обов'язки, для інформування.
У разі якщо відповідальним працівником є керівник, звіт може не складатись.
Ознайомлення керівника або особи, яка виконує його обов'язки, зі звітом підтверджується підписом цієї особи.

18. Відповідальний працівник має право доступу до всіх приміщень, документів, інформації, баз даних, засобів телекомунікації, архівів суб'єкта первинного фінансового моніторингу незалежно від поєднання видів професійної діяльності на ринку цінних паперів.

ІІІ. Розробка та впровадження Правил фінансового моніторингу і Програми здійснення фінансового моніторингу

1. Правила є окремим єдиним внутрішнім документом суб'єкта первинного фінансового моніторингу, який визначає порядок та умови проведення заходів, спрямованих на недопущення використання суб'єкта первинного фінансового моніторингу і його відокремлених підрозділів для легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення, та визначають процедуру реалізації фінансового моніторингу.

2. Програма є окремим внутрішнім документом суб'єкта первинного фінансового моніторингу, що розкриває план організаційних заходів для проведення фінансового моніторингу.

3. Правила та Програма розробляються відповідальним працівником з урахуванням вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, результатів національної оцінки ризиків та оцінки ризиків, притаманних його діяльності і міжнародних стандартів у цій сфері та затверджуються керівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу або особою, яка виконує його обов'язки.
Правила розробляються з урахуванням видів діяльності суб’єктів первинного фінансового моніторингу та повинні відповідати вимогам законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу здійснює оновлення внутрішніх документів з питань здійснення фінансового моніторингу постійно, але не пізніше двох місяців з дня набрання чинності змінами до законодавства з питань запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, якщо інші строки не встановлені законодавством.

4. Правила і Програма затверджуються суб'єктом первинного фінансового моніторингу не пізніше дня проведення першої фінансової операції.

5. Правила є документом з обмеженим доступом.
Порядок ознайомлення, користування і зберігання Правил (в тому числі електронних копій), категорії персоналу, органи і підрозділи внутрішнього контролю, які мають право доступу до Правил, визначаються порядком доступу до Правил, який міститься в Програмі.

6. Працівники суб'єкта первинного фінансового моніторингу повинні дотримуватись Правил та Програми.

7. Програма містить порядок доступу до Правил, порядок підготовки персоналу (працівників) суб'єкта первинного фінансового моніторингу та заходи з термінами (строками) їх виконання та визначенням осіб, відповідальних за:
1) призначення відповідального працівника;
2) розробку та затвердження посадової інструкції відповідального працівника;
3) розробку і оновлення Правил і Програми;
4) направлення інформації про призначення відповідального працівника до Держфінмоніторингу;
5) попередження працівників суб'єкта первинного фінансового моніторингу (відокремленого підрозділу) про відповідальність за порушення законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення;
6) забезпечення підвищення кваліфікації відповідального працівника;
7) підготовку персоналу щодо виконання вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення шляхом проведення теоретичних та практичних заходів;
8) проведення внутрішніх перевірок суб'єкта первинного фінансового моніторингу (відокремленого підрозділу) на предмет дотримання законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

8. Правила містять такі окремі розділи, зміст яких відповідає їх назві:
1) опис внутрішньої системи фінансового моніторингу суб'єкта первинного фінансового моніторингу, який, зокрема, включає перелік окремих працівників суб'єкта первинного фінансового моніторингу та/або відокремлених підрозділів, залучених до проведення фінансового моніторингу, та механізм взаємодії між ними та відповідальним працівником;
2) перелік прав та обов'язків відповідального працівника, а також інших працівників, які беруть участь у проведенні фінансового моніторингу;
3) здійснення заходів належної перевірки;
4) критерії ризиків легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення;
5) опис процедур суб'єкта первинного фінансового моніторингу з управління ризиками легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, у тому числі, створення та забезпечення функціонування належної системи управління ризиками, що передбачає, зокрема, визначення (виявлення), оцінку/переоцінку (вимірювання), моніторинг, контроль ризиків, з метою їх мінімізації;
6) порядок відмови від встановлення ділових відносин з клієнтом або від проведення фінансової операції;
7) порядок виявлення, реєстрації та подання до Держфінмонторингу інформації про фінансові операції, що підлягають фінансовому моніторингу, або спроби їх проведення, інформації про розбіжності між відомостями про кінцевих бенефіціарних власників клієнта, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, та інформацією про кінцевих бенефіціарних власників, отриманою суб’єктом первинного фінансового моніторингу в результаті здійснення належної перевірки клієнта, та порядок подання до Держфінмонторингу іншої, передбаченої Законом інформації;
8) опис заходів, спрямованих на запобігання розголошенню інформації, що подається до Держфінмоніторингу, та іншої інформації з питань фінансового моніторингу;
9) порядок надання на запит Держфінмоніторингу іншої інформації, передбаченої законодавством;
10) порядок замороження активів, пов’язаних з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення;
11) порядок зупинення фінансових операцій;
12) порядок збору і зберігання документів щодо здійснення заходів належної перевірки, а також інших документів та інформації, передбаченої Законом;
13) порядок вчинення дій щодо направлення запитів до органів державної влади з метою виконання завдань, покладених на суб'єкта первинного фінансового моніторингу Законом;
14) порядок проведення внутрішніх перевірок діяльності суб'єкта первинного фінансового моніторингу на предмет дотримання вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення;
15) порядок повідомлення працівниками суб’єкта первинного фінансового моніторингу керівника та/або відповідального працівника про порушення вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення;
16) порядок віддаленого встановлення ділових відносин  суб’єктом первинного фінансового моніторингу (у разі необхідності використання);
17) порядок віддаленого встановлення ділових відносин шляхом отримання суб’єктом первинного фінансового моніторингу інформації/даних щодо належної перевірки клієнта від третіх осіб (у разі необхідності використання).

9. У разі наявності у суб'єкта первинного фінансового моніторингу відокремлених підрозділів, які знаходяться за межами території України (у тому числі у державах, що не застосовують або в недостатній мірі застосовують Рекомендації FATF), Правила повинні містити перелік заходів щодо запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення в межах, що визначені законодавством цих країн.
Правила також повинні містити перелік заходів контролю суб'єкта первинного фінансового моніторингу щодо виконання цими відокремленими підрозділами Правил з урахуванням ризиків таких країн, а також запобіжних заходів, спрямованих на недопущення порушення вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.
Правила також повинні передбачати інформування суб'єктом первинного фінансового моніторингу НКЦПФР у разі неможливості виконання його відокремленими підрозділами, які знаходяться за межами території України, заходів із запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення із зазначенням та обґрунтуванням причин неможливості їх виконання.
10. Небанківська фінансова група, яка визнана Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку відповідно до нормативно-правових актів щодо нагляду на консолідованій основі, розробляє та впроваджує з урахуванням вимог Закону та цього Положення, єдині правила фінансового моніторингу небанківської фінансової групи.

11. Правилами фінансового моніторингу небанківської фінансової групи, зокрема, визначаються:
1) вимоги до порядку належної перевірки клієнтів та використання цієї інформації у межах небанківської фінансової групи з метою проведення фінансового моніторингу;
2) загальні засади щодо здійснення аналізу фінансових операцій з метою виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу, можуть бути пов'язані, стосуватися або призначатися для фінансування тероризму;
3) порядок обміну, використання та забезпечення захисту інформації з обмеженим доступом в небанківській фінансовій групі;
4) загальні принципи застосування програмного забезпечення для моніторингу та аналізу ділових відносин та фінансових операцій з метою виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу;
5) опис заходів суб'єктів первинного фінансового моніторингу, що входять до небанківської фінансової групи, з управління ризиками легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, у тому числі, створення та забезпечення функціонування належної системи управління ризиками, що передбачає, зокрема, визначення (виявлення), оцінку/переоцінку (вимірювання), моніторинг, контроль ризиків, з метою їх мінімізації;
6) порядок зберігання документів та інформації з питань фінансового моніторингу.

12. Оновлення правил фінансового моніторингу небанківської фінансової групи здійснюється постійно з урахуванням результатів оцінки/переоцінки ризиків, притаманних діяльності суб’єктів первинного фінансового моніторингу, що входять до неї, виявлення недоліків щодо організації та проведення первинного фінансового моніторингу або не пізніше двох місяців із дня набрання чинності змінами до законодавства України з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та/або встановлення банківською групою подій, що можуть вплинути на ризики легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

IV. Підготовка персоналу (працівників) суб'єкта первинного фінансового моніторингу

1. Працівники суб'єкта первинного фінансового моніторингу, що задіяні у проведенні фінансового моніторингу, а також фізичні особи, що надають агентські послуги на підставі договору доручення про надання таких послуг, який укладається з адміністратором недержавних пенсійних фондів (надалі - агенти адміністраторів НПФ), ознайомлюються з Правилами, що підтверджується їх підписами.

2. Для забезпечення належного рівня підготовки персоналу (працівників) суб'єкта первинного фінансового моніторингу та агентів адміністраторів НПФ до виконання вимог Закону, суб'єктом первинного фінансового моніторингу з урахуванням ризиків, притаманним його діяльності, розробляється та реалізується Порядок підготовки персоналу (працівників) суб'єкта первинного фінансового моніторингу та агентів адміністраторів НПФ, який є окремим додатком до Програми.

3. Порядок підготовки персоналу (працівників) суб'єкта первинного фінансового моніторингу та агентів адміністраторів НПФ включає в себе графіки проведення освітньо-практичних заходів у сфері фінансового моніторингу. Такі графіки складаються у довільній формі та містять терміни їх виконання.
Підготовка персоналу (працівників) суб'єкта первинного фінансового моніторингу та агентів адміністраторів НПФ здійснюється в суб'єкті первинного фінансового моніторингу постійно відповідно до графіків проведення освітньо-практичних заходів у сфері фінансового моніторингу.

4. Усі працівники суб'єкта первинного фінансового моніторингу, що задіяні у проведенні фінансового моніторингу та агенти адміністраторів НПФ, беруть участь в освітньо-практичних заходах відповідно до Порядку підготовки персоналу (працівників) суб'єкта первинного фінансового моніторингу, що підтверджується їх підписами.

5. Освітньо-практичні заходи можуть здійснюватися за такими напрямами:
1) вивчення законодавства України, типологій відмивання коштів, міжнародних документів (рекомендації FATF, директиви ЄС, конвенції) з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення;
2) ознайомлення та вивчення внутрішніх документів щодо проведення первинного фінансового моніторингу;
3) вивчення досвіду щодо виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу;
4) ознайомлення із заходами щодо верифікації, постійного моніторингу ділових відносин клієнтів, а також із заходами перевірки отриманої інформації;
5) вивчення заходів з моніторингу ділових відносин та фінансових операцій клієнта, що здійснюються у процесі таких відносин;
6) практичне застосування критеріїв ризику.

6. Освітньо-практичні заходи в суб'єкті первинного фінансового моніторингу проводяться за графіком, визначеним суб'єктом первинного фінансового моніторингу, але не рідше одного разу на рік.

V. Здійснення належної перевірки

1. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний здійснювати належну перевірку клієнта (представника клієнта) згідно із статтею 11 Закону та з урахуванням особливостей, встановлених цим Положенням.
Суб’єкти первинного фінансового моніторингу вживають до клієнтів, з якими ділові відносини встановлені до набрання чинності Законом, заходів з належної перевірки, виявлення фактів належності клієнтів (їх кінцевих бенефіціарних власників) до політично значущих осіб, членів їх сімей та/або осіб, пов’язаних з політично значущими особами, переоцінки ризику ділових відносин з клієнтами відповідно до вимог Положення під час здійснення процедур планової актуалізації/уточнення даних про таких клієнтів у строки, встановлені у наявних внутрішніх документах суб'єкта первинного фінансового моніторингу відповідно до законодавства з питань фінансового моніторингу, до набрання чинності Законом. 
Щодо наявних клієнтів, які не підтримують ділових відносин, зазначені заходи можуть здійснюватися і понад установлені терміни під час звернення такого клієнта, але до проведення фінансових операцій, ініційованих клієнтом.

2. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу до встановлення ділових відносин, відкриття рахунку в цінних паперах та під час проведення на постійній основі моніторингу ділових відносин забезпечує виявлення факту належності:
- клієнта, його кінцевого бенефіціарного власника до політично значущих осіб, членів їх сімей та пов’язаних з ними осіб;
- клієнта, його кінцевого бенефіціарного власника до осіб внесених до переліку осіб, пов’язаних з провадженням терористичної діяльності або стосовно яких застосовано міжнародні санкції або осіб, що діють за дорученням внесених до переліку та осіб, якими прямо або опосередковано володіють особи та/або організації, яких включено до переліку;
- клієнта, його кінцевого бенефіціарного власника до осіб, місцем проживання (перебування, реєстрації) яких є держава (юрисдикція), що не виконує чи неналежним чином виконує рекомендації міжнародних, міжурядових організацій, задіяних у сфері боротьби з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення;
- клієнта, його кінцевого бенефіціарного власника до осіб, стосовно яких застосовані спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) відповідно до законодавства;
- клієнта, його кінцевого бенефіціарного власника до осіб, місцем проживання (перебування, реєстрації) яких є держава, віднесена Кабінетом Міністрів України до переліку офшорних зон;
- клієнта до неприбуткових організацій;
- номінальних утримувачів.
Під час встановлення ділових відносин та в процесі постійного моніторингу ділових відносин суб’єкт первинного фінансового моніторингу також вивчає:
- інформацію про фінансовий стан клієнта;
- інформацію про зміст діяльності клієнта;
- інформацію про мету та характер майбутніх ділових відносин із суб'єктом первинного фінансового моніторингу.

3. У разі якщо особа діє як представник клієнта, суб’єкт первинного фінансового моніторингу повинен перевірити на підставі офіційних документів наявність у цієї особи відповідних повноважень, а також здійснити ідентифікацію та верифікацію такої особи. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу не здійснює належної перевірки довірителя, від імені та за рахунок якого діє повірений, який є суб’єктом первинного фінансового моніторингу.

4. Офіційні документи, які подавалися суб'єкту первинного фінансового моніторингу для здійснення верифікації клієнта (представника клієнта), повертаються клієнту (представнику клієнта) за його вимогою.
Особа, яка здійснює верифікацію клієнта (представника клієнта), створює копії офіційних документів, які подавалися їй для здійснення верифікації. 
Інформація, отримана з офіційних та/або надійних джерел повинна бути задокументована та засвідчена підписом особи, яка здійснює верифікацію.
Надійними джерелами вважаються: офіційні засоби розкриття інформації (включаючи інтернет-сторінки) Президента України, Кабінету Міністрів України, Верховної Ради України, Національного банку України, Державної служби фінансового моніторингу, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, органів виконавчої влади України, інших країн, а також міжнародних, міжурядових організацій, задіяних у сфері боротьби з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення та інші джерела інформації, перелік яких розміщується на офіційному веб-сайті НКЦПФР.
Створені таким чином копії документів залишаються у суб'єкта первинного фінансового моніторингу.
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу, що застосовує у своїй діяльності електронний підпис, може під час здійснення верифікації клієнта (представника клієнта) створювати електронні копії документів, які подавалися йому для верифікації клієнта (представника клієнта), відповідно до законодавства про електронні документи та електронний документообіг.

5. Відомості щодо належності клієнта до політично значущих осіб, членів їх сімей або пов'язаних з ними осіб, фінансового стану, мети та характеру ділових відносин, змісту його діяльності, місця його проживання або місця перебування чи місця тимчасового перебування в Україні можуть встановлюватись шляхом заповнення клієнтом (представником клієнта) внутрішніх документів для здійснення належної перевірки, визначених суб'єктом первинного фінансового моніторингу, до проведення фінансової операції або відкриття рахунку в цінних паперах.

6. У день отримання нових або уточнених даних про клієнта до внутрішніх документів для здійснення належної перевірки клієнта, визначених суб'єктом первинного фінансового моніторингу, додаються нові документи або дані або, в разі присутності клієнта, формуються нові документи, які зберігаються разом з документами, наданими під час здійснення належної перевірки клієнта.
Якщо під час забезпечення актуальності отриманих та існуючих документів, даних та інформації про клієнта в процесі обслуговування клієнта суб'єктом первинного фінансового моніторингу виявлено факт належності клієнта, його кінцевого бенефіціарного власника або особи, яка діє від його імені, до політично значущих осіб, членів їх сімей або пов'язаних з ними осіб, то суб'єкт первинного фінансового моніторингу у день виявлення такого факту інформує про це керівника для отримання дозволу на продовження існуючих ділових відносин.
Якщо політично значуща особа перестала виконувати визначні публічні функції, то суб’єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний не менше ніж протягом 12 місяців продовжувати враховувати її ризики та вживати заходи, визначені у пунктах 2 - 4 частини тринадцятої статті 11 Закону, до осіб, які (кінцевий бенефіціарний власник яких) є політично значущими особами, членами їх сімей або пов'язаними з ними особами, поки не переконається в тому, що такі ризики відсутні.
Водночас суб’єкт первинного фінансового моніторингу повинен ураховувати ризики, що залишаються властивими політично значущій особі, зокрема:
1) рівень впливу, що особа може ще мати;
2) обсяг повноважень, якими вона була наділена;
3) зв'язок між минулими та чинними повноваженнями.

7. Якщо під час належної перевірки клієнта, суб'єкт первинного фінансового моніторингу встановив належність клієнта до неприбуткової організації, він повинен:
1) отримати дозвіл керівника або особи, яка виконує його обов'язки, на встановлення ділових відносин з таким клієнтом;
2) вжити заходи для з'ясування джерел статків (багатства), джерел походження коштів і додаткові заходи, визначені суб'єктом первинного фінансового моніторингу з урахуванням типологічних досліджень та результатів національної оцінки ризиків;
Заходи, визначені в цьому пункті, фіксуються та зберігаються разом з документами, що підтверджують факт проведення належної перевірки клієнта.

8. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу - Центральний депозитарій цінних паперів, депозитарна установа - зобов'язаний здійснювати додаткові заходи, встановлені Законом, стосовно іноземної фінансової установи, з якою встановлюються кореспондентські відносини.
Заходи, визначені в цьому пункті, здійснюються при встановленні кореспондентських відносин з іноземною фінансовою установою, але до відкриття рахунку та фіксуються в паперовому або електронному вигляді, засвідчуються підписом особи, яка здійснила такі додаткові заходи, та зберігаються разом з документами, що підтверджують факт проведення ідентифікації та верифікації іноземної фінансової установи.

9. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний вживати заходів щодо отримання оновлених даних при кожній їх зміні.

10. За умови відсутності у суб’єкта первинного фінансового моніторингу підозр та/або підстав вважати, що наявні документи, дані та/або інформація про клієнта (представника клієнта) є нечинними (недійсними) та/або неактуальними, та якщо ризик ділових відносин клієнта оцінюється як: 
1) високий, строк актуалізації існуючих документів, даних та інформації про клієнта не має перевищувати одного року;
2) середній, строк актуалізації існуючих документів, даних та інформації про клієнта не має перевищувати трьох років;
3) низький, строк актуалізації існуючих документів, даних та інформації про клієнта не має перевищувати п’яти років.
Для клієнтів, з якими укладені договори на обслуговування, але які не зверталися до суб'єкта первинного фінансового моніторингу для отримання послуг більше одного року, актуалізація існуючих документів, даних та інформації про клієнта здійснюється в разі звернення такого клієнта до суб'єкта первинного фінансового моніторингу або проведення ним фінансової операції.
Під час здійснення актуалізації існуючих документів, даних та інформації про клієнта суб'єкт первинного фінансового моніторингу з'ясовує у встановленому порядку всі відомості про клієнта, які були надані суб'єкту первинного фінансового моніторингу під час здійснення належної перевірки клієнта.

11. Суб'єкти первинного фінансового моніторингу забезпечують зберігання та захист інформації, передбаченої Законом, що стосується належної перевірки клієнта, забезпечення актуальності отриманих та існуючих документів, даних та інформації про клієнта, а також щодо осіб, які є учасниками фінансової операції, відповідно до Правил (розділ щодо порядку збору та зберігання документів щодо належної перевірки клієнта та забезпечення актуальності отриманих та існуючих документів, даних та інформації про клієнта, оцінки та переоцінки ризиків, а також усіх документів, що стосуються проведення фінансової операції та ділових відносин з клієнтом).
Працівники суб'єкта первинного фінансового моніторингу, які під час виконання своїх функцій та/або надання послуг безпосередньо або опосередковано отримали інформацію, що стосується належної перевірки клієнта, забезпечення актуальності отриманих та існуючих документів, даних та інформації про клієнта, а також щодо осіб, які є учасниками фінансової операції, зобов'язані не розголошувати цю інформацію, крім випадків, передбачених законом, і не використовувати її в своїх інтересах або інтересах третіх осіб.
У разі знищення, втрати або пошкодження документів (у тому числі електронних), їх копій, записів, даних, інформації до закінчення строку їх зберігання незалежно від причин суб'єкт первинного фінансового моніторингу в триденний строк після встановлення таких фактів повідомляє про це НКЦПФР рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

VI. Особливості здійснення належної перевірки клієнтів

1. Для торговців цінними паперами при провадженні брокерської діяльності клієнтом є особа (сторона договору), яка звертається за наданням послуг до суб'єкта первинного фінансового моніторингу, або користується послугами суб'єкта первинного фінансового моніторингу.
Для торговців цінними паперами при провадженні дилерської діяльності клієнтом є друга сторона договору, якщо фінансова операція здійснюється (вчиняється) на суму, що дорівнює чи перевищує визначену частиною першою статті 20 Закону.

2. Товарні та інші біржі, що проводять фінансові операції з товарами, здійснюють належну перевірку осіб, які є учасниками торгів.

3. Центральний депозитарій здійснює належну перевірку депозитарних установ та депозитаріїв-кореспондентів.

4. У разі якщо клієнт є емітентом, у тому числі нерезидентом, що відповідно до законодавства або умов публічного розміщення акцій на фондовій біржі зобов'язаний публічно розкривати відомості про кінцевих бенефіціарних власників, або є дочірнім підприємством чи представництвом такого клієнта, суб'єкт первинного фінансового моніторингу може не встановлювати дані, що дають змогу встановити кінцевих бенефіціарних власників клієнта.

5. Компанії з управління активами здійснюють належну перевірку клієнтів - другої сторони договору у разі проведення фінансової операції (купівлі-продажу цінних паперів) без участі торговця цінними паперами, під час виплати дивідендів, у разі проведення фінансових операцій з активами фондів.

6. Адміністратор недержавного пенсійного фонду здійснює належну перевірку при встановленні ділових відносин із: 
недержавним пенсійним фондом (при укладені договору про адміністрування недержавного пенсійного фонду);
особою, яка має намір стати вкладником недержавного пенсійного фонду (при укладанні пенсійного контракту); 
учасником недержавного пенсійного фонду або його спадкоємцем (при зверненні ним для отримання одноразової пенсійної виплати або при укладанні договору про виплати на визначений строк, або для переведення до іншої фінансової установи).
Під час укладення пенсійного контракту з недержавним пенсійним фондом на користь третьої особи суб’єкт первинного фінансового моніторингу здійснює ідентифікацію та верифікацію особи, яка укладає пенсійний контракт. Пенсійний контракт має містити всі ідентифікаційні дані  учасника фонду як особи, на користь якої він укладений. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу здійснює верифікацію особи – учасника фонду під час пред'явлення нею до недержавного пенсійного фонду першої вимоги або вираження іншим способом наміру отримати належні їй пенсійні кошти та /або відповідні послуги.

7. Під час проведення належної перевірки клієнта, який є органом державної влади, фондом соціального страхування, міжнародною установою чи організацією, в яких бере участь Україна відповідно до міжнародних договорів України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, а також міжнародних договорів України, що не підлягають ратифікації, суб'єкт первинного фінансового моніторингу ідентифікує та верифікує представника клієнта на підставі довіреності, виданої клієнтом, або іншого офіційного документа, який підтверджує повноваження представника. Верифікація представника клієнта здійснюється без врахування рівня ризику ділових відносин з клієнтом.

8. У разі встановлення ділових відносин або проведення фінансової операції між професійними учасниками фондового ринку (ринку цінних паперів) належну перевірку здійснює той суб'єкт первинного фінансового моніторингу, який надає послугу.

9. Суб’єкти первинного фінансового моніторингу не здійснюють заходи щодо належної перевірки сторони договору та моніторингу власних фінансових операцій під час провадження ними господарської діяльності.

10. Суб’єкти первинного фінансового моніторингу не здійснюють заходи щодо належної перевірки емітента у разі обов’язкового викупу та/або продажу власних акцій акціонерних товариств, що зареєстровані в Україні, які здійснюються згідно Закону України «Про акціонерні товариства».

11. Суб’єкти первинного фінансового моніторингу не здійснюють заходи щодо належної перевірки особи, яка провадить клірингову діяльність та здійснює функції центрального контрагента, у разі укладання договору щодо цінних паперів, стороною якого є центральний контрагент .

VII. Спрощені заходи належної перевірки клієнта

1. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу має право здійснювати спрощені заходи належної перевірки щодо клієнтів, ризик ділових відносин з якими (ризик фінансової операції без встановлення ділових відносин яких) є низьким згідно із статтею 13 Закону та з урахуванням особливостей, встановлених цим Положенням.

2. До заходів спрощеної належної перевірки відносяться:
2.1. Встановлення даних, які передбачені частиною восьмою статті 11 Закону для резидентів та частиною дев'ятою статті 11 Закону для нерезидентів без додаткової перевірки.
2.2. Встановлення даних особи – учасника недержавного пенсійного фонду під час звернення його до адміністратора недержавного пенсійного фонду за наданням відповідної послуги на підставі  кваліфікованого електронного цифрового підпису.
2.3. Встановлення мети та характеру майбутніх ділових відносин клієнта із суб'єктом первинного фінансового моніторингу.
2.4. Встановлення фінансового стану клієнта зі слів клієнта, а саме: 
- для фізичної особи - встановлення розміру середньомісячного доходу клієнта та джерел його походження;
- для юридичної особи - встановлення фінансового стану за результатами останньої річної фінансової звітності.

3. За наявності низького рівня ризику та суми пенсійних коштів, що обліковуються на індивідуальному пенсійному рахунку що не перевищує 30 000 грн, суб’єкт первинного фінансового моніторингу  може здійснити верифікацію клієнта - фізичної особи шляхом: 
1) отримання копії ідентифікаційного документа та довідки про присвоєння РНОКПП (якщо немає необхідної інформації в ідентифікаційному документі) та
2) здійснення фотофіксації особи з власним ідентифікаційним документом, а саме сторінки/сторони, що містить фото власника.

4. Під час укладення пенсійного контракту на користь третьої особи (осіб) адміністратор недержавного пенсійного фонду здійснює спрощені заходи належної перевірки особи (вкладника), яка є стороною пенсійного контракту. Пенсійний контракт має містити всі ідентифікаційні дані  третіх осіб - учасників фонду як осіб, на користь яких він укладений, та яким будуть відкриті індивідуальні пенсійні рахунки у системі персоніфікованого обліку недержавного пенсійного фонду. Порядок надання даних про учасників недержавних фондів, відповідальність за актуальність даних та перевірку даних щодо учасників недержавних пенсійних фондів визначається во внутрішніх документах адміністратора недержавного пенсійного фонду.

5. Уточнення та актуалізація даних клієнтів, які мають низький ризик, також можуть проводитись шляхом застосування спрощених заходів належної перевірки шляхом використання дистанційних систем обслуговування, засобів електронної пошти із застосуванням кваліфікаційного цифрового підпису / удосконаленого електронного підпису, телефонного зв'язку, інших каналів дистанційної взаємодії в межах технічних можливостей адміністратора недержавних пенсійних фондів.

6. Суб’єкти первинного фінансового моніторингу не мають права вживати спрощені заходи належної перевірки за наявності підозр, а також якщо діловим відносинам (фінансовій операції без встановлення ділових відносин) із клієнтом притаманні відповідні критерії ризику та/або індикатори підозрілості фінансових операцій. У такому разі суб’єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний здійснити переоцінку ризику ділових відносин (фінансової операції без встановлення ділових відносин) із клієнтом та вжити заходів належної перевірки клієнта, пропорційних такому ризику.

7. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу має право отримувати від клієнта іншу інформацію при здійснені заходів спрощеної належної перевірки.

VIIІ. Посилені заходи належної перевірки клієнта

1. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу повинен здійснювати посилені заходи належної перевірки щодо клієнтів, ризик ділових відносин з якими (ризик фінансової операції без встановлення ділових відносин яких) є високим згідно із статтею 12 Закону та з урахуванням особливостей, встановлених цим Положенням.

2. Посилені заходи належної перевірки здійснюються суб’єктом первинного фінансового моніторингу до встановлення ділових відносин із клієнтом (проведення фінансової операції без встановлення ділових відносин) під час проведення моніторингу ділових відносин та фінансових операцій клієнта, що здійснюються у процесі таких відносин, та актуалізації суб’єктом первинного фінансового моніторингу даних щодо клієнта.

3. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу самостійно визначає та здійснює посилені заходи належної перевірки з метою мінімізації виявлених ризиків, притаманних діловим відносинам (фінансовій операції без встановлення ділових відносин) із клієнтом. Такими заходами, зокрема є:
1) збільшення частоти та обсягу дій з моніторингу ділових відносин та фінансових операцій клієнта, що здійснюються у процесі таких відносин;
2) збору додаткової інформації щодо клієнта, ділових відносин з ним.

4. До посилених заходів належної перевірки, зокрема відносяться:
1) установлення осіб, які здійснюють прямий та/або непрямий вирішальний вплив шляхом володіння часткою, меншою, ніж 25 відсотків статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи;
2) отримання додаткової інформації щодо клієнта шляхом пошуку інформації про нього у відкритих джерелах (наприклад, офіційних джерелах, публічних реєстрах, веб - сайтах авторитетних видань);
3) з'ясування причин та обставин використання клієнтом складної структури власності та/або реєстрації в певній державі (юрисдикції);
4) з'ясування джерел статків (багатства) та/або джерел коштів, пов'язаних із фінансовими операціями, клієнта/кінцевого бенефіціарного власника клієнта;
5) збільшення частоти дій суб’єкта первинного фінансового моніторингу щодо актуалізації даних щодо клієнта;
6) перевірка наявності/чинності ліцензій, дозволів або наявності інформації щодо клієнта у відповідних реєстрах, якщо це є обов'язковим відповідно до вимог законодавства для провадження клієнтом відповідної діяльності;
7) отримання детальнішої інформації щодо мети та характеру встановлення ділових відносин, зокрема, якщо клієнтом є нерезидент;
8) пошук інформації у відкритих джерелах щодо наявності кримінальних проваджень стосовно клієнта, його представників, кінцевого бенефіціарного власника;
9) збільшення кількості та частоти здійснення відповідних перевірок стосовно фінансових операцій клієнта;
10) з'ясування наявності в клієнта юридичних та економічних зв'язків з іншими клієнтами суб’єкта первинного фінансового моніторингу (зокрема клієнтів, які мають спільного кінцевого бенефіціарного власника/керівника/представника з клієнтом) та їх суті/ролі в такій групі;
11) установлення обов'язковою вимогою отримання підтвердних документів/інформації щодо окремих фінансових операцій до проведення клієнтом такої фінансової операції;
12) отримання дозволу керівника на встановлення (підтримання) ділових відносин (проведення разової фінансової операції на значну суму без встановлення ділових відносин) з клієнтом;
13) отримання додаткового дозволу уповноваженого працівника/керівника суб’єкта первинного фінансового моніторингу на проведення окремих фінансових операцій в межах установлених ділових відносин.
5. Перелік, визначений у пункті 4 цього розділу, не є вичерпним. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу самостійно визначає види необхідних до вжиття суб’єктом первинного фінансового моніторингу заходів та обсяг необхідної додаткової інформації для здійснення посилених заходів щодо належної перевірки клієнта.

6. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу повинен підвищити ступінь і характер моніторингу ділових відносин із клієнтом з метою визначення, чи є фінансові операції або дії клієнта підозрілими, у разі виявлення фінансових операцій, що відповідають хоча б одній із таких ознак:
1) є складними фінансовими операціями;
2) є незвично великими фінансовими операціями;
3) проведені в незвичний спосіб;
4) не мають очевидної економічної чи законної мети;
5) не відповідають інформації щодо запланованої клієнтом діяльності з використанням послуг суб’єкта первинного фінансового моніторингу, отриманої суб’єктом первинного фінансового моніторингу від клієнта під час установлення мети та характеру ділових відносин із ним.

7. У разі виявлення суб’єктом первинного фінансового моніторингу фінансових операцій (їх сукупності), які є незвично великими фінансовими операціями для клієнта відповідно до наявної в суб’єкта первинного фінансового моніторингу інформації про його фінансовий стан, суб’єкт первинного фінансового моніторингу з урахуванням ризик-орієнтованих підходів має вжити заходів для з'ясування джерел коштів, пов'язаних із такими фінансовими операціями, достатніх для визначення наявності/відсутності в клієнта раціонально обґрунтованих фінансових можливостей для здійснення таких фінансових операцій.

8. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний здійснювати посилені заходи належної перевірки щодо клієнта, який здійснює фінансові операції, учасниками яких є особи, що мають реєстрацію, місце проживання або місцезнаходження в державі (юрисдикції) з переліку держав, що не виконують рекомендації FATF, зокрема в частині здійснення аналізу наявних у суб’єкта первинного фінансового моніторингу документів, пов'язаних із виконанням такого зовнішньоекономічного договору щодо наявності/відсутності в них товарів подвійного використання.
Визначаючи факт наявності/відсутності товарів подвійного використання, суб’єкт первинного фінансового моніторингу використовує такі джерела:
1) відповідні Резолюції Ради Безпеки ООН;
2) Єдиний список товарів подвійного використання, затверджений у визначеному законодавством порядку Кабінетом Міністрів України.
За результатами здійснення такого аналізу суб’єкт первинного фінансового моніторингу має дійти висновку про наявність/відсутність підозр, що така фінансова операція може бути пов'язана із розповсюдженням зброї масового знищення та/або його фінансуванням.

9. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу документує проведення посилених заходів належної перевірки та прийняті рішення в спосіб, що дасть змогу йому продемонструвати їх належне здійснення та обґрунтованість, та зберігає відповідні документи та/або інформацію у справі клієнта протягом строків, визначених Законом.
IX. Віддалене встановлення ділових відносин

1. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу може встановлювати ділові відносини / відкривати рахунок в цінних паперах віддалено з використанням інформації щодо належної перевірки клієнта отриманої за допомогою Системи BankID Національного банку України (далі – Система Bank ID) чи самостійно, за процедурою здійснення суб’єктом первинного фінансового моніторингу відеоверифікації особи в режимі відеотрансляції з дотриманням вимог щодо здійснення належної перевірки клієнта (представника клієнта), визначених цим Положенням.

2. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу може використати процедуру здійснення суб’єктом первинного фінансового моніторингу верифікації особи в режимі відеотрансляції, у разі одночасного дотримання нижчезазначених умов:
1) ризик ділових відносин з клієнтом (фінансової операції без встановлення ділових відносин) є низьким;
2) загальна сума на проведення фінансових операцій не перевищує 400 тисяч гривень на рік (еквівалент), 
3) фінансові операції здійснюються виключно в безготівковій формі.

Процедура здійснення верифікації в режимі відеотрансляції може використовуватись суб’єктом первинного фінансового моніторингу для клієнтів-резидентів або клієнтів-нерезидентів, які зареєстровані в державі, що є членом Європейського Союзу та/або членом Групи з розробки фінансових заходів боротьби з відмиванням грошей (FATF), крім країни – агресора, яка визначена постановою Верховною Ради України «Про Звернення Верховної Ради України до Організації Об’єднаних Націй, Європейського Парламенту, Парламентської Асамблеї Ради Європи, Парламентської Асамблеї НАТО, Парламентської Асамблеї ОБСЄ, Парламентської Асамблеї ГУАМ, національних парламентів держав світу про визнання Російської Федерації державою-агресором» від 27.01.2015 № 129-VIII.

3. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу несе відповідальність за здійснення належної перевірки своїх клієнтів (представників клієнтів) відповідно до вимог законодавства України у сфері протидії відмиванню коштів / фінансуванню тероризму, незважаючи на використання / невикористання ним третіх осіб для здійснення ідентифікації та верифікації.

4. Відеоверифікація, здійснена суб’єктом первинного фінансового моніторингу з дотриманням вимог, визначених цим розділом Положення, прирівнюється до верифікації, здійсненої в особистій присутності особи.

5. Працівник суб’єкта первинного фінансового моніторингу, який забезпечує проведення відеоверифікації (далі - уповноважений працівник), під час здійснення відеоверифікації має перебувати в приміщенні, в якому забезпечені умови для отримання якісної аудіовізуальної інформації (зокрема обмежено рух інших осіб у зоні видимості камери та сторонній шум).
Відеоверифікація має відбуватися таким чином, щоб унеможливити спостереження за цим процесом іншими клієнтами суб’єкта первинного фінансового моніторингу, будь-якими третіми сторонніми особами.

6. Під час здійснення відеоверифікації обмін аудіовізуальною інформацією між уповноваженим працівником та особою, верифікація якої здійснюється, повинен відбуватися із забезпеченням цілісності та конфіденційності інформації, що передається.

7. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний отримати чітку та однозначну згоду особи на проведення відеоверифікації перед початком такої процедури (у тому числі на фотофіксацію особи та/або екрану із її зображенням, та відповідних документів, що пред'являються нею). Запис відеоверифікації також має містити факт надання такої згоди.

8. Відеоверифікація повинна здійснюватись у режимі реального часу та не перериватись. У разі переривання з будь-яких причин відеоверифікація повинна бути здійснена повторно в повному обсязі.

9. Якість аудіовізуальної інформації (зображення та звуку під час відеотрансляції) має бути достатньою для однозначного розпізнавання особи та змісту спілкування між уповноваженим працівником суб’єкта первинного фінансового моніторингу та особою, а також проведених уповноваженим працівником суб’єкта первинного фінансового моніторингу перевірок відповідних інформативних та захисних елементів зображення документів, що містять ідентифікаційні дані особи (зокрема захисної сітки, мікротексту).

10. Під час розроблення порядку здійснення відеоверифікації суб’єкт первинного фінансового моніторингу має передбачити різні варіанти спілкування уповноваженого працівника суб’єкта первинного фінансового моніторингу та особи, які мають відрізнятися принаймні послідовністю та/або переліком питань.
Запис процесу відеоверифікації має містити частину, де особа, верифікація якої здійснюється, озвучує інформацію про номер та серію (за наявності) ідентифікаційного документа та контактний номер телефону для спілкування з суб’єктом первинного фінансового моніторингу (фінансовий номер телефону).

11. Під час відеоверифікації суб’єкт первинного фінансового моніторингу здійснює фотофіксацію:
1) особи, верифікація якої здійснюється;
2) особи з власним ідентифікаційним документом, а саме сторінки/сторони, що містить фото власника.
Фотофіксація забезпечується суб’єктом первинного фінансового моніторингу таким чином, щоб фотозображення давали змогу однозначно розпізнати особу та деталі ідентифікаційного документа (зокрема фото, ідентифікаційні дані, що містяться на такій сторінці ідентифікаційного документа).

12. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу забезпечує здійснення під час відеоверифікації принаймні таких перевірок ідентифікаційного документа (зокрема шляхом використання спеціальних програмних модулів):
1) на предмет ознак пошкодження, підробки (зокрема того, що в цей документ не вклеєно фото, що відповідні елементи, текст, розмір символів та проміжків між ними розміщені належним чином);
2) приналежності наданого документа фізичній особі, верифікація якої здійснюється (візуальна перевірка відповідності обличчя особи);
3) логічні перевірки інформації, що містить документ такого типу, з метою виявлення ознак підробки (зокрема дати видачі документа, дати закінчення строку його дії, органу, що видав документ, машинозчитуваної інформації);
4) переконатись, що наданий документ містить ті захисні елементи, які повинен мати документ такого типу та які можна виявити під час візуального огляду при природному освітленні, після чого здійснити перевірку цих захисних елементів.
З метою перевірки захисних елементів документа (зокрема оптико-перемінної фарби, 3D-ефекту, анімаційного ефекту, голографічної стрічки) уповноважений працівник надає відповідні інструкції особі, верифікація якої здійснюється, щодо виконання додаткових дій з документом перед камерою (зокрема повернути свій документ під різними кутами горизонтально та вертикально).

13. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу самостійно визначає програмні/програмно-апаратні засоби, за допомогою яких дистанційно здійснюється зчитування ідентифікаційних даних особи та проводиться їх пасивна автентифікація. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний забезпечити захищений канал обміну даними між зазначеними програмними/програмно-апаратними засобами та комп'ютером уповноваженого працівника суб’єкта первинного фінансового моніторингу під час здійснення зчитування ідентифікаційних даних.

14. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу самостійно у своїх внутрішніх документах визначає перелік ідентифікаційних документів, що приймаються суб’єктом первинного фінансового моніторингу для верифікації особи під час відеоверифікації. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу визначає такий перелік на основі ризик-орієнтованого підходу, враховуючи наявність відповідних власних ресурсів, засобів (у тому числі програмних) для здійснення перевірки відповідних типів документів на предмет виявлення ознак, що можуть свідчити про їх можливу підробку або фальсифікацію.

15. Якщо вищезазначений перелік ідентифікаційних документів суб’єкта первинного фінансового моніторингу включає документи, які виготовлені у формі книжечки та не містять безконтактного електронного носія, то суб’єкт первинного фінансового моніторингу додатково забезпечує вжиття заходів, які дадуть змогу мінімізувати ризики відмивання коштів / фінансування тероризму, та принаймні один із нижченаведених заходів:
1) отримання через Систему BankID НБУ інформації щодо ідентифікаційних даних особи та забезпечення співставлення (порівняння) цих даних;
2) отримання від особи, верифікація якої здійснюється, іншого(их) документа(ів), що посвідчує(ють) його особу, перевірку якого(их) суб’єкт первинного фінансового моніторингу може здійснити на предмет наявності ознак пошкодження, підробки та забезпечення співставлення (порівняння) даних;
3) встановлення обов'язковою умовою здійснення першої операції на символічну суму з переказу фізичною особою коштів з власного рахунку, відкритого в банку-резиденті, який є учасником Системи Bank ID, на рахунок суб’єкта первинного фінансового моніторингу за умови, що такий переказ супроводжується даними платника (принаймні прізвище, ініціали), що співпадають з ідентифікаційними даними особи.
Суб’єкт первинного фінансового моніторингу може не здійснювати заходів, зазначених у пункті 15 цього розділу, якщо він забезпечив успішну перевірку ідентичності ідентифікаційних даних особи за допомогою даних, що містяться в кваліфікованому електронному підписі, яким клієнт (представник клієнта) підписав документ щодо встановлення ділових відносин з суб’єктом первинного фінансового моніторингу, зокрема, внутрішні документи, визначені суб'єктом первинного фінансового моніторингу, інший документ, поданий клієнтом або його представником суб’єкту первинного фінансового моніторингу до встановлення ділових відносин).

16. Уповноважений працівник суб’єкта первинного фінансового моніторингу під час здійснення відеоверифікації має пересвідчитися в тому, що немає ознак тиску/впливу на особу, верифікація якої здійснюється, третьою особою. У разі наявності ознак такого тиску працівник має детальніше розпитати особу про мету встановлення ділових відносин для зниження ризику подальших шахрайських дій за допомогою соціальної інженерії.

17. У разі наявності ознак підозрілої поведінки особи, верифікація якої здійснюється, уповноважений працівник суб’єкта первинного фінансового моніторингу має задати додаткові (у тому числі непрямі) питання на знання власних ідентифікаційних даних.

18. Іншу інформацію, необхідну суб’єкту первинного фінансового моніторингу для здійснення належної перевірки клієнта, суб’єкт первинного фінансового моніторингу може отримати:
1) зі слів клієнта (отримання відповідей на запитання уповноваженого працівника суб’єкта первинного фінансового моніторингу) під час відеоверифікації;
2) у формі заповненого документа, визначеного суб’єктом первинного фінансового моніторингу відповідно до внутрішніх документів суб’єкта первинного фінансового моніторингу, підписаного кваліфікаційним електронним підписом клієнта (представника клієнта);
3) з попередньо заповнених клієнтом на сайті документів, визначених суб'єктом первинного фінансового моніторингу відповідно до внутрішніх документів суб'єкта, на сайті або у застосунку суб’єкта первинного фінансового моніторингу. У такому разі суб’єкт первинного фінансового моніторингу належним чином документує факт надання клієнтом відповідної інформації.

19. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу під час розроблення порядку здійснення відеоверифікації має передбачати завершальним етапом коректне введення особою, верифікація якої здійснюється пароля, який суб’єкт первинного фінансового моніторингу надсилає цій особі на озвучений під час відеоверифікації особою номер телефону.

20. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу забезпечує захист інформації, яка отримується/створюється ним під час відеоверифікації клієнта (представника клієнта), відповідно до вимог законодавства України.

21. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу не може використовувати результати відеоверифікації у разі:
1) якщо здійснений процес відеоверифікації не відповідає вимогам, установленим у Положенні;
2) наявності сумнівів щодо чинності (дійсності) ідентифікаційного документа особи, які не спростовані;
3) наявності ознак того, що на клієнта (представника клієнта) чиниться вплив з боку третьої особи.

22. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний документувати кожен етап відеоверифікації та фіксувати результати всіх перевірок, передбачених у Положенні та внутрішніх документах суб’єкта первинного фінансового моніторингу з питань, здійснених уповноваженим працівником суб’єкта первинного фінансового моніторингу та/або програмними засобами суб’єкта первинного фінансового моніторингу.

23. Уповноважений працівник суб’єкта первинного фінансового моніторингу накладає кваліфікаційний електронний підпис на отримані від клієнта (представника клієнта) електронні копії документів, на підставі яких здійснена відеоверифікація його особи.

24. Якщо під час проведення віддаленого встановлення ділових відносин з клієнтом-нерезидентом не є можливим використання кваліфікованого електронного підпису такого клієнта з метою перевірки ідентичності ідентифікаційних даних особи, суб’єкт первинного фінансового моніторингу може використовувати банківський платіж, здійснений клієнтом-нерезидентом на символічну суму з переказу особою коштів з власного рахунку, відкритого в банківській установі, на рахунок суб’єкта первинного фінансового моніторингу за умови, що такий переказ супроводжується даними платника (принаймні прізвище, ініціали), що співпадають з ідентифікаційними даними особи.
Всі подальші розрахунки по фінансових операціях цього клієнта обов'язково повинні здійснюватися через банківську установу, за допомогою якої проводилась перевірка ідентифікаційних даних особи.
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу стосовно такого клієнта зобов'язаний встановити високий ризик ділових відносин та здійснити необхідні заходи належної перевірки.

25. Усі документи та інформація щодо процесу відеоверифікації, зокрема файли із записом процесу відеоверифікації, електронні документи, отримані суб’єктом первинного фінансового моніторингу від клієнта (представника клієнта), інші документи, що фіксують факти проведення відповідних перевірок, передбачених у Положенні та внутрішніх документах суб’єкта первинного фінансового моніторингу, зберігаються у справі клієнта протягом визначених законодавством України строків.
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу повинен зберігати офіційні документи, інші документи, їх копії та дані (у тому числі створені суб'єктом первинного фінансового моніторингу або отримані від клієнта або третіх осіб електронні документи), щодо ідентифікації та верифікації осіб (клієнтів, представників клієнтів), а також осіб, яким суб'єктом первинного фінансового моніторингу було відмовлено у проведенні фінансових операцій, постійного моніторингу ділових відносин клієнта, а також усі документи, що стосуються ділових відносин (проведення фінансової операції) з клієнтом (включаючи результати будь-якого аналізу під час проведення заходів щодо верифікації клієнта чи інших заходів належної перевірки клієнта в спосіб, що забезпечує неможливість їх модифікації, а також забезпечити їх резервне зберігання та захист від втрати, знищення, незаконної обробки), не менше п'яти років після завершення фінансової операції, завершення ділових відносин з клієнтом.

X. Особливості здійснення належної перевірки третіми особами

1. Суб'єкти первинного фінансового моніторингу мають право доручати банкам, професійним учасникам фондового ринку, іншим суб’єктам первинного фінансового моніторингу, на договірній основі здійснювати ідентифікацію та верифікацію клієнта суб'єкта первинного фінансового моніторингу.
Рішення про встановлення договірних відносин з третьою особою приймається з урахуванням результатів проведеної суб'єктом первинного фінансового моніторингу перевірки ділової репутації таких осіб.

2. Адміністратори недержавних пенсійних фондів мають виключне право доручати агентам адміністраторів НПФ – фізичним особам (третім особам), на підставі договору доручення про надання таких послуг, який укладається з адміністратором недержавного пенсійного фонду, здійснювати ідентифікацію та верифікацію клієнта суб'єкта первинного фінансового моніторингу.
Фізична особа, яка надає агентські послуги на підставі договору доручення про надання таких послуг, який укладається з адміністратором недержавного пенсійного фонду, повинна відповідати вимогам Закону України «Про недержавне пенсійне забезпечення» та  регулярно брати участь в освітньо-практичних заходах відповідно до Порядку підготовки персоналу (працівників) суб'єкта первинного фінансового моніторингу, що підтверджується її підписом.

3. Ділова репутація третьої особи (юридичної особи), з якою суб'єкт первинного фінансового моніторингу встановлює договірні відносини, повинна відповідати наступним вимогам:
1) більше трьох років є суб'єктом первинного фінансового моніторингу та стоїть на обліку в Державній службі фінансового моніторингу України;
2) державою проживання (перебування, реєстрації) учасників та / або кінцевого бенефіціарного власника не є держава (територія) віднесена Кабінетом Міністрів України до переліку офшорних зон, не є держава (територія) визначена постановою Верховної Ради України «Про Звернення Верховної Ради України до Організації Об’єднаних Націй, Європейського Парламенту, Парламентської Асамблеї Ради Європи, Парламентської Асамблеї НАТО, Парламентської Асамблеї ОБСЄ, Парламентської Асамблеї ГУАМ, національних парламентів держав світу про визнання Російської Федерації державою-агресором» № 129 - VIII від 27 січня 2015 року державою – агресором, не є територією визначеною Законом України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях» № 2268-VIII від 18 січня 2018 року;
3) протягом останніх двох років не має фактів порушень законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, у тому числі фактів притягнення посадових осіб до адміністративної відповідальності;
4) не перебуває в стані припинення.
Відповідальність за неналежне здійснення третіми особами ідентифікації та верифікації клієнтів суб'єкта первинного фінансового моніторингу відповідно до вимог законодавства у сфері запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення покладається на суб'єкта первинного фінансового моніторингу.
Відповідальність за неналежну організацію додержання вимог законодавства законодавства у сфері запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення несе керівник суб'єкта первинного фінансового моніторингу.

4. Заходи належної перевірки клієнтів суб'єкта первинного фінансового моніторингу, передбачені абзацом другим пунктом 34 частини першої статті 1 Закону, здійснюються третіми особами за таких умов:
1) суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний отримати, а треті особи повинні забезпечити негайне надання суб'єкту первинного фінансового моніторингу інформації/документів/копій документів, засвідчених відповідно до вимог законодавства України, щодо належної перевірки клієнтів суб'єкта первинного фінансового моніторингу;
2) треті особи зобов'язані забезпечити захист інформації з обмеженим доступом, персональних даних клієнтів та несуть відповідальність за їх розголошення згідно із законом;
3) взаємовідносини між суб'єктом первинного фінансового моніторингу та третьою особою щодо здійснення належної перевірки клієнтів суб'єкта первинного фінансового моніторингу, порядок припинення повноважень третьої особи щодо здійснення належної перевірки клієнтів суб'єкта первинного фінансового моніторингу, мають бути врегульовані шляхом укладення договору доручення;
4) треті особи зобов'язані:
забезпечити виконання вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, в частині здійснення належної перевірки клієнтів суб'єкта первинного фінансового моніторингу;
надати письмове зобов'язання щодо забезпечення захисту інформації з обмеженим доступом, персональних даних клієнтів, що стане їм відомою в процесі виконання договору доручення щодо здійснення ними ідентифікації та верифікації клієнтів суб'єкта первинного фінансового моніторингу;
5) рішення щодо встановлення ділових відносин з клієнтом, укладання договорів, відкриття рахунку в цінних паперах, проведення фінансових операцій без відкриття рахунку, а також щодо відмови у встановленні (підтриманні) ділових відносин, у тому числі щодо розірвання ділових відносин), проведенні фінансових операцій відповідно до статті 10 Закону приймає суб'єкт первинного фінансового моніторингу.

5. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний достроково припинити відносини з третьою особою (із розірванням укладеного з третьою особою договору доручення) у разі:
1) установлення фактів подання третьою собою суб'єкту первинного фінансового моніторингу недостовірної або неповної інформації;
2) встановлення фактів, що свідчать про невідповідність ділової репутації третьої особи вимогам, визначеним в пункті 2 цього розділу;
3) встановлення порушення третьою особою вимог законодавства щодо здійснення ідентифікації та верифікації клієнтів суб'єкта первинного фінансового моніторингу.

ХI. Управління ризиками

1. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов’язаний у своїй діяльності застосовувати ризик-орієнтований підхід, що має бути пропорційним характеру та масштабу його діяльності.

2. Для ефективного управління ризиками суб’єкт первинного фінансового моніторингу з урахуванням ризик-орієнтованого підходу має створити та забезпечити функціонування власної системи управління ризиками, яка відповідає обсягу та характеру діяльності такого суб’єкта первинного фінансового моніторингу та з урахуванням його ризик-профілю та ризик-профілів його клієнтів.

3. При визначенні критеріїв ризиків суб'єкт первинного фінансового моніторингу повинен враховувати типологічні дослідження у сфері запобігання та протидії, підготовлені Держфінмоніторингом та оприлюднені ним на своєму веб-сайті, результати національної оцінки ризиків.
Критерії ризику клієнта розробляються з урахуванням критеріїв, визначених Міністерством фінансів України. Під час управління ризиками суб'єкт первинного фінансового моніторингу враховує рекомендації НКЦПФР.

4. З метою управління ризиками та проведення оцінки ризику клієнта під час належної перевірки клієнта суб'єкт первинного фінансового моніторингу розробляє критерії ризиків та порядок оцінки ризику клієнтів з урахуванням ризик-орієнтованого підходу. 
Відповідно до розроблених критеріїв суб'єкти первинного фінансового моніторингу встановлюють рівень ризику ділових відносин (фінансової операції без встановлення ділових відносин), які мають низький, середній, високий ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення.
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу вперше визначає та документарно фіксує рівень ризику  ділових відносин (фінансової операції без встановлення ділових відносин), відповідно до внутрішніх документів суб'єкта первинного фінансового моніторингу, до проведення фінансової операції або відкриття рахунку.
За результатами вжиття заходів з управління ризиками, зокрема, їх переоцінки, рівень ризику може бути змінений, що фіксується окремо.

5. З метою управління ризиками з урахуванням ризик-орієнтованого підходу при проведенні оцінки/переоцінки ризику ділових відносин (фінансової операції без встановлення ділових відносин) суб’єкт первинного фінансового моніторингу під час належної перевірки клієнта враховує:
1) інформацію з метою формування уявлення про клієнта, сутність його діяльності, рівень операцій, що плануються ним проводити шляхом заповнення документа для здійснення належної перевірки;
2) інформацію щодо клієнта, наявну у суб’єкта первинного фінансового моніторингу, і ту, що отримана з офіційних та/або надійних джерел інформації;
3) оцінку репутації клієнта на підставі розроблених суб’єктом первинного фінансового моніторингу критеріїв ризику;
4) інформацію, отриману суб’єктом первинного фінансового моніторингу під час моніторингу ділових відносин та фінансових операцій клієнта, що здійснюються у процесі таких відносин, щодо відповідності таких фінансових операцій наявній у суб’єкта первинного фінансового моніторингу інформації про клієнта, його діяльність та ризик (у тому числі, в разі необхідності, про джерело коштів, пов’язаних з фінансовими операціями);
5) додаткову інформацію, що отримана від Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, органів виконавчої влади, правоохоронних органів, державних реєстраторів на запит суб’єкта первинного фінансового моніторингу, наданого з метою виконання покладених на нього Законом завдань, а також інформацію, яка є публічною (відкритою).
Для встановлення джерел статків (багатства) та джерела коштів, пов’язаних з фінансовими операціями, суб’єкт первинного фінансового моніторингу може використовувати офіційні документи, публічну інформацію, інформацію, отриману від клієнта, інформацію, що є в наявності у суб’єкта первинного фінансового моніторингу у зв’язку із діловими відносинами (фінансовими операціями без встановлення ділових відносин) у минулому, та з інших джерел.

6. Обсяг дій при застосуванні кожної з вимог щодо здійснення належної перевірки клієнтів з урахуванням ризик-орієнтованого підходу визначається суб’єктом первинного фінансового моніторингу з урахуванням ризик-профілю клієнта, зокрема рівня ризику, мети ділових відносин, суми здійснюваних операцій, регулярності або тривалості ділових відносин.

7. З урахуванням ризик-орієнтованого підходу суб’єкт первинного фінансового моніторингу має право здійснювати спрощені заходи належної перевірки щодо клієнтів, ризик ділових відносин з якими (ризик фінансової операції без встановлення ділових відносин яких) є низьким. Зокрема, але не виключно, щодо:
- клієнтів-фізичних осіб, у яких здійснюється обов'язковий викуп акцій, відповідно до Закону України «Про акціонерні товариства»;
- клієнтів-фізичних осіб, які здійснюють продаж цінних паперів, отриманих ними під час приватизації;
- у разі встановлення ділових відносин, які виникають при укладенні пенсійного контракту з недержавним пенсійним фондом; ділових відносин, які виникають на підставі договорів про здійснення пенсійних виплат на визначений строк або заяв про здійснення одноразових пенсійних виплат, або заяв про здійснення переведення пенсійних коштів до іншої фінансової установи відповідно до Закону України «Про недержавне пенсійне забезпечення», за якими суми пенсійної виплати або переведення до іншої фінансової установи не перевищують 30000 гривень або їх сума еквівалентна зазначеній сумі, у тому числі в іноземній валюті;
- якщо клієнтом є ліцензований учасник фондового ринку (ринку цінних паперів);
- якщо клієнтом виступає іноземна фінансова установа, яка зареєстрована в державі, що є членом Європейського Союзу та/або членом Групи з розробки фінансових заходів боротьби з відмиванням грошей (FATF), крім країни – агресора, яка визначена постановою Верховною Ради України «Про Звернення Верховної Ради України до Організації Об’єднаних Націй, Європейського Парламенту, Парламентської Асамблеї Ради Європи, Парламентської Асамблеї НАТО, Парламентської Асамблеї ОБСЄ, Парламентської Асамблеї ГУАМ, національних парламентів держав світу про визнання Російської Федерації державою-агресором» від 27.01.2015 № 129-VIII.

8. Результати оцінки ризику/переоцінки клієнта та управління ними фіксуються у документі для здійснення належної перевірки до або під час встановлення ділових відносин та зберігаються разом з документами, що підтверджують факт проведення належної перевірки клієнта.

9. Ризик-орієнтований підхід має застосовуватися суб’єктом первинного фінансового моніторингу на безперервній основі та забезпечувати визначення (виявлення), оцінку/переоцінку всіх наявних та потенційних ризиків, пов'язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, притаманних діяльності суб’єкта первинного фінансового моніторингу (ризик-профілю) та його клієнтам, а також передбачати своєчасне розроблення та вжиття заходів з управління ризиками з метою їх мінімізації.

10. У разі виникнення сумнівів у достовірності чи повноті раніше отриманих ідентифікаційних даних суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний вжити заходи належної перевірки клієнта, зокрема, направити відповідний запит до відповідних органів та/або державних реєстраторів.

11. У разі отримання від органів державної влади інформації, яка підтверджує факт надання клієнтом недостовірної інформації або подання інформації з метою введення в оману суб’єкта первинного фінансового моніторингу, суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний відмовитися від встановлення (підтримання) ділових відносин (у тому числі шляхом розірвання ділових відносин) або проведення фінансової операції.
Документи, що стосуються вжиття заходів належної перевірки , зберігаються разом з документами щодо належної перевірки клієнта.

ХIІ. Порядок подання на запит НКЦПФР інформації та/або документів (висновків, рішень тощо), копій документів або витягів з документів

1. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу зобов’язаний своєчасно та в повному обсязі подавати на запит НКЦПФР достовірну інформацію та/або документи (висновки, рішення тощо), копії документів або витяги з документів відповідно до вимог пункту 15 частини другої статті 8 Закону в строки, визначені абзацом другим частини 13 статті 18 Закону.
Подання інформації та/або документів (висновків, рішень тощо), копій документів або витягів з документів до НКЦПФР має забезпечувати їх гарантовану доставку та конфіденційність (у разі розкриття інформації з обмеженим доступом).

2. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу право звертатися до НКЦПФР з метою узгодження способу отримання від нього відповідної інформації (документів) інформаційного обміну.
Усі документи подаються до НКЦПФР із супровідним листом, засвідченим підписом керівника.
У разі якщо документи підписані не керівником суб’єкта первинного фінансового моніторингу, а особою, яка виконує його обов'язки (крім випадків, установлених законами), суб’єкт первинного фінансового моніторингу повинен надати копію документа, який підтверджує повноваження цієї особи.
У разі неможливості надання інформації та/або документів (висновків, рішень тощо), копій документів або витягів з документів у зазначений строк з обґрунтованих причин за запитом НКЦПФР строк надання інформації може бути продовжений, але не більше ніж до 30 робочих днів.

ХIІІ. Процедура застосування відповідних запобіжних заходів щодо держав (юрисдикцій), що не виконують або неналежним чином виконують рекомендації міжнародних, міжурядових організацій, задіяних у сфері боротьби з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення

1. Здійснення заходів, передбачених законодавством у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, забезпечується безпосередньо суб'єктом первинного фінансового моніторингу, його філіями, іншими відокремленими підрозділами та дочірніми підприємствами, у тому числі тими, що розташовані в державах (юрисдикціях), що не виконують чи неналежним чином виконують рекомендації міжнародних, міжурядових організацій, задіяних у сфері боротьби з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення (далі – ризиковані держави), в межах, визначених законодавством такої держави.
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу щодо філій, інших відокремлених підрозділів та дочірніх підприємств, які розташовані в ризикованих державах, зобов'язаний провести оцінку заходів запобігання та протидії відмиванню коштів, фінансуванню тероризму чи фінансування розповсюдження зброї масового знищення, що здійснюються у таких державах.
У разі якщо здійснення зазначених заходів не дозволяється законодавством такої ризикованої держави, суб'єкти первинного фінансового моніторингу, державне регулювання та нагляд за діяльністю яких у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення здійснює НКЦПФР, зобов'язані повідомити НКЦПФР та Держфінмоніторинг про відповідні запобіжні заходи, які суб'єкти будуть вживати для обмеження ризиків використання діяльності філій, інших відокремлених підрозділів та дочірніх підприємств з метою легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення.

2. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний встановити високий ризик ділових відносин (фінансової операції без встановлення ділових відносин) стосовно клієнтів, місцем проживання (перебування, реєстрації) яких є ризикована держава.

3. Щодо клієнтів з ризикованих держав суб'єкти первинного фінансового моніторингу повинні вживати відповідних запобіжних заходів, а саме:
забезпечувати здійснення посилених заходів належної перевірки, зокрема, здійснення на постійній основі поглибленого моніторингу ділових відносин, та з'ясовувати додаткові відомості про клієнта з усіх доступних джерел до встановлення з ними ділових відносин;
забезпечувати збір необхідної інформації про зміст їх діяльності, інформацію щодо джерел походження коштів;
забезпечувати перевірку достовірності та повноти інформації, отриманої від клієнта;
інформувати Держфінмоніторинг про фінансові операції з клієнтами з ризикованих держав;
попереджати клієнтів - представників нефінансового сектору про те, що операції з фізичними або юридичними особами, трастами або іншими подібними правовими утвореннями у відповідних державах можуть містити ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансування тероризму чи фінансування розповсюдження зброї масового знищення.
Суб'єкти первинного фінансового моніторингу можуть встановлювати додаткові запобіжні заходи щодо ризикованих держав та клієнтів з цих держав залежно від специфіки своєї діяльності.

4. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу має право зупинити проведення фінансової операції клієнтом з ризикованої держави у разі, якщо така операція є підозрілою. 

ХІV. Забезпечення виявлення фінансових операцій

1. Виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу, та іншої інформації, що може бути пов'язана з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, здійснюється суб'єктом первинного фінансового моніторингу на підставі:
1) ознак операцій, які відповідно до законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення підлягають фінансовому моніторингу;
2) критеріїв ризику, визначених самостійно суб'єктом первинного фінансового моніторингу з урахуванням критеріїв ризиків, встановлених Міністерством фінансів України;
3) аналізу факту (фактів) невідповідності фінансової (фінансових) операції (операцій) фінансовому стану та/або змісту діяльності клієнта;
4) аналізу та вивчення підстав і цілей фінансових операцій, що відповідають хоча б одній із таких ознак:
є складними фінансовими операціями;
є незвично великими фінансовими операціями;
проведені у незвичний спосіб;
не мають очевидної економічної чи законної мети;
5) типологічних досліджень у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, результатів національної оцінки ризиків, підготовлених та оприлюднених Держфінмоніторингом;
6) рекомендацій та роз'яснень НКЦПФР.

2. Заходи, спрямовані на виявлення фінансової операції, що підлягає фінансовому моніторингу, визначаються Правилами (розділ щодо порядку вчинення дій для виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу) та, зокрема, включають:
1) аналіз правочину та/або інформації щодо правочину в розпорядженні на проведення депозитарної операції (для депозитарних установ) (належність до клієнтів стосовно яких встановлено високий ризик ділових відносин; форма та спосіб розрахунку, предмет договору тощо);
2) з'ясування суті та мети здійснення операції, в тому числі шляхом отримання додаткових документів, відомостей, пояснень тощо, що стосуються операції;
3) проведення аналізу відповідності фінансових операцій, що провадяться клієнтом, наявній інформації про зміст його діяльності та фінансовий стан;
4) здійснення управління ризиками, пов'язаними із запровадженням чи використанням нових та існуючих інформаційних продуктів, ділової практики або технологій, в тому числі таких, що забезпечують проведення фінансових операцій без безпосереднього контакту з клієнтом;
5) отримання документів, що підтверджують перереєстрацію прав власності на цінні папери та/або оплату цінних паперів за договорами, що укладаються поза організованим ринком цінних паперів.
Документи, що підтверджують перереєстрацію прав власності на цінні папери та/або оплату цінних паперів, можуть не витребуватись у випадку, якщо одна із сторін є фінансовою установою, яка зареєстрована та отримала відповідний дозвільний документ країни - члена Європейського Союзу.
Завірені суб'єктом первинного фінансового моніторингу та/або клієнтом копії таких документів зберігаються разом із документами про проведення фінансової операції.
Підпункт 5 цього пункту поширюється тільки на суб'єктів первинного фінансового моніторингу, які здійснюють діяльність з торгівлі цінними паперами та з управління активами інституційних інвесторів.

3. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу забезпечує виявлення фінансової операції, що підлягає фінансовому моніторингу до початку, в процесі, у день виникнення підозри, після проведення або під час спроби проведення чи після відмови клієнта від проведення фінансової операції.

Проведенням фінансової операції вважається перша здійснена подія: 
або розрахунок за активи (сплата, перерахунок, переказ, внесення, оплата);
або передача активів (видача, погашення, зарахування, списання, переказ).
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу під час виявлення порогової фінансової операції, враховує загальну суму правочину, на яку вона здійснюється та ознаки, встановлені статтями 20 та 21 Закону.

4. Центральний депозитарій повідомляє Держфінмоніторинг у довільній формі про підозри щодо діяльності осіб або їх активів, якщо є підстави вважати, що вони пов'язані із злочином, визначеним Кримінальним кодексом України.

5. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний проводити аналіз відповідності фінансових (фінансової) операцій (операції), що проводяться клієнтом, наявній інформації про зміст його діяльності та фінансовий стан з метою виявлення фінансових операцій, що не відповідають фінансовому стану та/або змісту діяльності клієнта, та/або не мають очевидного економічного сенсу чи очевидної законної мети, або щодо яких виникають підозри.

6. Суб'єкт первинного фінансового моніторингу забезпечує виявлення підозрілих фінансових операцій на підставі аналізу, який проводиться з урахуванням отриманих/наявних документів або інформації.
Якщо в день проведення аналізу у суб'єкта первинного фінансового моніторингу виникає підозра, він забезпечує виявлення такої підозрілої фінансової операції в той самий день.

7. Фінансовий моніторинг фінансових операцій, в разі переміщення цінних паперів з рахунку депонента в одній депозитарній установі на рахунок депонента в іншу депозитарну установу без зміни власника цінних паперів, не здійснюється.
Фінансовий моніторинг з активами клієнта, що пов'язано з технологією укладання біржових контрактів розблокуванням / заблокуванням активів для торгівлі не здійснюється, 
Здійснюється фінансовий моніторинг фінансових операцій в разі переходу прав власності за результатами укладених біржових контрактів.

8. Порядок виявлення та реєстрації, а також подання Держфінмоніторингу інформації про фінансові операції, що підлягають фінансовому моніторингу, іншої інформації, що може бути пов'язана з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, визначено постановою Кабінету Міністрів України від 05 серпня 2015 року № 552 “Деякі питання організації фінансового моніторингу”.
ХV. Порядок замороження активів, що пов’язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням.

1. Замороження активів, що пов’язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, здійснюються суб’єктом первинного фінансового моніторингу негайно, без попереднього повідомлення клієнта (особи), відповідно до статті 22 Закону.

2. Рішення суб’єкта первинного фінансового моніторингу щодо замороження / розмороження активів, пов’язаних з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням оформлюються розпорядчими документами.
Такі розпорядчі документи готуються відповідальним працівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу та підписуються керівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу або особою, яка виконує його обов'язки, та повинні містити, зокрема:
1)	дату та час прийняття рішення та його суть (розмороження або замороження); 
2)	наявні ідентифікаційні дані особи, активи якої заморожуються/розморожуються; 
3)	реквізити запису в переліку осіб: номер (C1), дата внесення (C2), джерело внесення (C5); 
4)	інформацію щодо ділових відносин із клієнтом (за наявності): дата відкриття клієнту рахунку, суми/вартості заморожених/розморожених активів на них (інформація зазначається щодо відкритих на дату замороження/розмороження рахунків); номери та дати укладення договорів щодо надання послуг, види активів, що є предметом таких договорів, та суми/вартості, на які вони укладені (за наявності);
5)	інформацію щодо фінансових операцій з активами: найменування, номер і дату первинного документа; дату ініціювання фінансової операції; 
6)	дату замороження активів;
7)	підстави розмороження активів (для випадків розмороження);  
8)	зв’язок особи, активи якої заморожені (були заморожені), з особою з переліку терористів (якщо особа, активи якої заморожуються, не є особою з переліку терористів);
9)	підпис відповідального працівника.

3. Повідомлення про замороження / розмороження активів подається суб'єктом первинного фінансового моніторингу одночасно із замороженням таких активів до Держфінмоніторингу та до Служби безпеки України в електронному вигляді (каналами зв'язку) або на паперовому носії (нарочно, фельд'єгерською чи кур'єрською поштою, факсимільним зв'язком).
Такі розпорядчі документи зберігаються суб’єктом первинного фінансового моніторингу протягом п’яти років з моменту замороження/розмороження активів.
Повідомлення подається до Держфінмоніторингу та Служби безпеки України з дотриманням заходів, що унеможливлюють неконтрольований доступ до інформації або документів під час їх доставки.
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу повинен упевнитись, що надіслані повідомлення отримані Держфінмоніторингом та Службою безпеки України не пізніше наступного робочого дня з дня відправлення.

4. У разі замороження активів, пов’язаних з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, якщо прибуткові фінансові операції клієнтів, включених до переліку осіб, клієнтів, які є представниками осіб, включених до переліку осіб, клієнтів, якими прямо або опосередковано володіють або кінцевими бенефіціарними власниками яких є особи, включені до переліку осіб, проводяться, суб’єкт первинного фінансового моніторингу в день проведення, але не пізніше 11 години наступного робочого дня з дня здійснення прибуткової операції зобов’язаний повідомити про її здійснення та/або спробу здійснення видаткових фінансових операцій Держфінмоніторингу та Службі безпеки України та негайно, без попереднього повідомлення клієнта (особи) та заморозити активи, отримані в результаті проведення такої прибуткової операції.

XVІ. Порядок зупинення фінансових операцій

1. Зупинення (подальше зупинення, продовження зупинення) відповідних (відповідної) фінансових (фінансової) операцій (операції), видаткових фінансових операцій клієнта, поновлення проведення фінансової операції та видаткових фінансових операцій здійснюються відповідно до статті 23 Закону.

2. Рішення суб'єкта первинного фінансового моніторингу щодо зупинення (подальшого зупинення, продовження зупинення) відповідних (відповідної) фінансових (фінансової) операцій (операції), видаткових фінансових операцій клієнта, зупинення та поновлення здійснення фінансової (фінансових) операції (операцій) оформлюються розпорядчими документами.
Такі розпорядчі документи готуються відповідальним працівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу та підписуються керівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу або особою, яка виконує його обов'язки, та повинні містити, зокрема, відомості про клієнта, фінансові операції (видаткові фінансові операції), номери рахунків, що задіяні у проведенні операцій, та реквізити рішень Держфінмоніторингу.
Такі розпорядчі документи зберігаються суб'єктом первинного фінансового моніторингу протягом п'яти років після завершення фінансової операції.

3. Повідомлення суб'єкта первинного фінансового моніторингу подаються до Держфінмоніторингу в електронному вигляді (каналами зв'язку) або на паперовому носії (нарочно, фельд'єгерською чи кур'єрською поштою, факсимільним зв'язком).
Повідомлення подається до Держфінмоніторингу з дотриманням заходів, що унеможливлюють неконтрольований доступ до інформації або документів під час їх доставки.
Суб'єкт первинного фінансового моніторингу повинен упевнитись, що надіслані повідомлення отримані Держфінмоніторингом у день їх відправлення.

4. У разі якщо на момент отримання відповідного рішення Держфінмоніторингу фінансова операція та/або видаткові фінансові операції проведені, суб'єкт первинного фінансового моніторингу забезпечує моніторинг фінансових операцій та/або видаткових фінансових операцій такого клієнта і цього самого дня повідомляє Держфінмоніторинг про неможливість зупинення такої фінансової операції та/або видаткових фінансових операцій у зв'язку з їх проведенням із зазначенням підстав для їх проведення.

5. Суб’єкт первинного фінансового моніторингу на письмовий запит клієнта повідомляє йому у письмовій формі номер та дату рішення Держфінмоніторингу про продовження зупинення відповідних фінансових операцій (видаткових фінансових операцій).

XVIІ. Проведення внутрішніх перевірок діяльності суб'єкта первинного фінансового моніторингу

1. Перевірка діяльності суб'єкта первинного фінансового моніторингу на предмет дотримання законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення здійснюється один раз на календарний рік.
Перевірка призначається керівником суб'єкта первинного фінансового моніторингу, або особою, яка виконує його обов'язки, або іншим органом управління та оформляється розпорядчим документом.
Строк проведення перевірки та питання перевірки визначаються в розпорядчому документі.

2. Питання перевірки охоплюють:
1) виконання заходів, передбачених Програмою;
2) відповідність Правил і Програми вимогам законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення;
3) дотримання вимог Правил;
4) відповідність оцінки ризику ділових відносин (фінансової операції без встановлення ділових відносин) наявній у суб’єкта первинного фінансового моніторингу інформації про клієнта;
5) дотримання працівниками вимог щодо зберігання документів стосовно належної перевірки клієнта клієнта (представника клієнта), постійного моніторингу ділових відносин клієнта, осіб, які провели фінансову операцію, та документів, що стосуються ділових відносин (проведення фінансової операції) з клієнтом.
Керівник, або особа, яка виконує його обов'язки, або інший орган управління має право встановити додаткові питання, які підлягають перевірці.

3. Перевірка здійснюється працівником(ами) підрозділу внутрішнього аудиту або окремою посадовою особою, що проводить внутрішній аудит (контроль) професійного учасника фондового ринку (ринку цінних паперів).
Перевірку відокремлених підрозділів суб'єкта первинного фінансового моніторингу може здійснювати відповідальний працівник суб'єкта первинного фінансового моніторингу.
Перевірка суб'єкта первинного фінансового моніторингу не може здійснюватись відповідальним працівником.

4. За результатами перевірки складається висновок щодо результатів перевірки внутрішнього аудиту (контролю), який підписують особи, які здійснювали перевірку. У висновку зазначаються виявлені недоліки та в разі необхідності пропозиції щодо усунення недоліків, виявлених за результатами перевірки.

5. Висновок щодо результатів перевірки, проведеної внутрішнім аудитором/ підрозділом внутрішнього аудиту (контролю) після його підписання направляється наглядовій раді, а в разі, коли законодавством не вимагається обов'язкове утворення наглядової ради, вищому органу управління суб'єкта первинного фінансового моніторингу для інформування та вжиття в разі необхідності заходів реагування.
Ознайомлення керівника або особи, яка виконує його обов'язки, з висновком щодо результатів перевірки внутрішнього аудиту (контролю) підтверджується підписом.

6. Перевірки діяльності будь-якого підрозділу суб'єкта первинного фінансового моніторингу та його працівників щодо дотримання ними Правил та виконання Програми здійснює відповідальний працівник суб'єкта первинного фінансового моніторингу в порядку, встановленому Правилами.

Ознайомлення керівника або особи, яка виконує його обов'язки, з результатами такої перевірки здійснюється шляхом подання звіту в порядку, передбаченому пунктом 17 розділу II цього Положення.

XVІІI. Державний контроль за дотриманням вимог Положення

Державний контроль та нагляд за дотриманням суб'єктами первинного фінансового моніторингу вимог цього Положення здійснюють НКЦПФР та Держфінмоніторинг у межах повноважень у встановленому законодавством порядку.

Директор департаменту
проведення інспекцій 
професійної діяльності                                                    О. Мисюра